Nitraatit
Nitraatit jaetaan lyhyt- ja pitkävaikutteisiin. Nämä lääkkeet laajentavat verisuonia, jolloin sepelvaltimoiden verenvirtaus lisääntyy, ja muiden suonten laajentuessa sydämen työ kevenee. Lyhytvaikutteiset nitrot Lyhytvaikutteisia nitroja (pikanitroja) käytetään sepelvaltimotaudin oireiden hoitoon. Puhutaan myös kohtausnitrosta. Liukeneva tabletti (resoribletti) pannaan kielen alle sulamaan tai suihkemuotoista valmistetta suihkutetaan kielen päälle. Nitrosid® on pureskeltuna lyhytvaikutteinen. Vaikutus alkaa tyypillisesti parissa minuutissa. Jos […]
Lue artikkeliHarvinaiset verenpainelääkkeet
Kohonneen verenpaineen hoitoon on tarjolla monia lääkevalmisteita. Useimmat potilaat tarvitsevat kolme, jopa neljä erilaista lääkettä. Jos nämä sekä elintapamuutokset eivät riitä, joudutaan harkitsemaan harvinaisempia lääkevaihtoehtoja. Koska lääkkeiden käyttö on vähäistä, lääkeyritys ei ole aina hakenut korvattavuutta valmisteelle Suomessa. Moksonidiinia lukuun ottamatta seuraavassa luetelluilla ei ole tällä hetkellä Kela-korvattavuutta. Pratsosiini (Pratsiol®) on alfareseptorien salpaaja eli laajentaa […]
Lue artikkeliIvabradiini
Ivabradiinin vaikutus kohdistuu sydämessä suoraan yhteen kohtaan, sydäntä tahdistavaan sinussolmukkeeseen. Se salpaa sinussolmukkeessa tiettyjä ionikanavia (If), minkä johdosta sähköimpulssit salpaantuvat, ja sydämen syke hidastuu. Lääkettä voidaan käyttää sepelvaltimotautia sairastavilla potilailla angina pectoris- eli rintakipuoireen hoitoon, jos syke on vähintään 70/min. eikä beetasalpaajalääkitys sovi. Toinen käyttöaihe on sydämen krooninen systolinen vajaatoiminta (ejektiofraktio eli EF-luku alle 35 […]
Lue artikkeliDigitalis (digoksiini)
Digoksiini on vanhin yhä käytössä oleva sydänlääke. Se on eristetty sormustinkukasta jo vuonna 1785. Nykyisin käyttö on rajoittunut kahteen erityistilanteeseen. Eteisvärinän aikana sydämen syke saattaa olla tarpeettoman korkea. Ensisijaisesti sykkeen hidastamiseen käytetään beetasalpaajia, mutta jos tarvitaan lisälääkitystä, voidaan lääkitykseen yhdistää digoksiini. Lääke ei kuitenkaan hidasta sykettä liikunnan aikana. Niinpä valmistetta suositaan vain potilailla, jotka eivät […]
Lue artikkeliKun kuolema pelottaa
Mitä kuolemanpelko on? Kuolemanpelko on yksi voimakkaimmista peloista, joita elämässään saattaa kokea. Ajatus elämästä luopumisesta ja irti päästämisestä voi tuntua ahdistavalta ja raskaalta kantaa. Tähänastiset elämänkokemukset ja tulevaisuuden haaleat hahmotelmat, toiveet ja unelmat kietoutuvat yhteen nykyhetken kanssa ja näkökulma elämään voi muuttua hetkessä. Kuolema ja kuolemanpelko ovat yhteiskunnassamme tabuja – siitä huolimatta ne ovat täysin […]
Lue artikkeli21.6.2022
Sydämen kasvaimet
Röntgenkuvauksissa, tyypillisesti sydämen ultraäänitutkimuksessa tai magneettikuvauksessa voi sydämestä löytyä ylimääräisiä rakenteita, kuten esimerkiksi verihyytymä eli trombi vasemman eteisen korvakkeessa tai kammion kärjessä. Endokardiitissa eli sydämen sisäosan tulehduksessa nähdään läppään liittyvä heiluva rakenne. Varsinaiset sydämen kasvaimet ovat kuitenkin hyvin harvinaisia. Suurin osa sydänkasvaimista on hyvänlaatuisia eli benignejä. Ylivoimaisesti tavallisin niistä on myksooma. Toiseksi yleisin on papillaarinen […]
Lue artikkeli17.6.2022
Läppäviat
Sydämen läpät avautuvat ja sulkeutuvat sydämen rytmissä. Ne mahdollistavat veren virtaamisen sydämen lokerosta toiseen juuri oikealla hetkellä, ja toisaalta estävät veren virtaamisen väärään suuntaan. Ahtautunut läppä estää veren virtaamisen vapaasti eteenpäin. Vikaa kutsutaan stenoosiksi. Vuotava läppä aiheuttaa takaisinvirtauksen. Sen vieraskielinen nimi on insuffisienssi. Sydämen läppävian toteaminen Läppävika todetaan usein sattumalta, kun lääkäri on kuunnellut sydäntä […]
Lue artikkeli14.6.2022